ADÓZÁS ÉS ÁLLAMI TÁMOGATÁSOK AZ ERDŐGAZDÁLKODÁSBAN
EURÓPAI KITENKITÉSSEL

Horváth Sándor Ph.D.stud.
Nyugat-Magyarországi Egyetem Erdővagyon-gazdálkodási Intézet és
Technische Universität Dresden Institut für Forstökonomie und Forsteinrichtung

1. Bevezetés – erdőgazdálkodás itthon és az Unióban6

A hazai erdőgazdálkodás a ’90-es évek során, a gazdaság más ágazataihoz hasonlóan, jelentős szervezeti és strukurális átalakuláson ment keresztül. Kettévált az állami- és magánerdő, gyökeresen átalakult a gazdálkodás finanszírozási háttere, és a legutóbbi időkben hazánk a világ egyik legfejlettebb gazdasági térségének tagja lett. Az adórendszer és a társadalombiztosítás ’87-től indult reformja, valamint az új típusú állami támogatások rendszerének kiépülése döntően átformálta az erdőgazdálkodási ágazatot is.3
	Hazánk erdőterülete az EU erdeinek 1,2%-a, mely évtizedek óta, változó intenzitással gyarapodik. A jelenlegi 20%-os átlagos erdősültség közösségi szintre emelése (35%) még jó időre új feladattal látja el az erdészeket. Ennek a hosszútávú célnak a finanszírozása az erdészeti termelésből, az erdőgazdálkodás alaptevékenységének bevételeiből nem valósítható meg. Az élelmiszertermelés csökkentésére és a földhasználat racionalizálására szolgáló uniós támogatások növekvő erdészeti felhasználására feltétlenül szükség van. Ennek a reformnak a része az energetikai célú faültetvények gyors terjedése, ami az erdőgazdálkodás további potenciális bevételi forrása lehet (gazdaságilag jobban tervezhető, a befektetés gyorsabban megfordul, könnyen gépesíthető, fenntartható). 
Az adózás az Unióban nemzeti szabályozás alatt áll, azonban az agrártámogatások közösségileg irányítottak.1 A két rendszer egyes elemeinek okosabb harmonizálása a hazai erdőgazdálkodás számára még igen jelentős tartalékokat rejt magában.

2. Adózási rendszerek és az erdőgazdálkodás viszonya

Az erdőgazdálkodás hazánkban és Közép-Európában is nagyon élőmunkaigényes termelési ágazat, mivel a faállományok jelentős része lombos állomány, és területét valamint kontinuitását tekintve nagyon tagolt, így a magas szintű gépesítésnek komoly akadályai vannak. Ez megemeli a gazdálkodók, és az erdészeti szakvállalkozók bérköltségeit. Az állami erdőgazdálkodásból a rendszerváltás után kiszerveződtek az erdészeti szakmunkát végző csoportok.4 Az erdőgazdaságok, és a magánerdészetek közül főleg a kisebbek vállalkozóktól rendelik meg az esedékes feladatok elvégzését.
	Az alábbi táblázatban a hazai és a németországi (szövetségi) adó- és járulékmértékeket hasonlítottam össze. Az adóalap, illetve a járulékalap számításában jelentős eltérések vannak a rendszerek között. Az erdőtelepítési támogatás itthon normatív jellegű, és eképpen növeli az adóalapot, míg Németországban 2006 január elsejétől költségszámlák ellenében fizetik ki a szubvenciót

1. Táblázat
Adók- és járulékok mértékének összehasonlítása 2006-ban
Magyarország és Németország (die Bundesrepublik) példáján
Járuléknem	Magyarország2	Németország5	
	a bruttó munkabérnek	
1.	Nyugdíjbiztosítási járulék	26,5%	19,5%
(2007-től 19,9%)	
2.	Egészségbiztosítási járulék	15%	12,5%	
3.	Foglalkoztatási célú járulékok
Mo: MAJ, MVJ, VVJ
No: Arbeitslosen-versicherungsbeitrag	4%	6,5%	
4.	Időskori gondozási járulék	még nincs	1,7%	
Adónem	az adó alapjának
(Rate: 1 EUR = 250 HUF)	
5.	Társasági adó (belföldi adóalanyok)	16%
(20.000 EUR-ig 10% külön szabályozással)	25%
(de az erdőgazdálkodás gyakorlatilag adómentes)	
6.	Őstermelők jövedelemadója	2.400 EUR-ig semmi,
28.000 EUR-ig adókedvezmény	Progresszív adótábla
7664 EUR-ig semmi, fölötte kedvezmények	
7.	Vállalkozói személyi jövedelemadó	16%
(20.000 EUR-ig 10% külön szabályozással)		
8.	Vállalkozók osztalékadója	25% és 35%
(kivont jövedelem)	nincs	
9.	Erdészeti termékek és szolgáltatások általános forgalmi adója	20% általában
15% (tüzifa
erdészeti szolgáltatás)	16% általában
(2007-től 19%)
7% (tüzifa, apríték)	
10.	Forgalmi adó határa	16.000 EUR
(a számla kiállításakor adóköteles)	250.000 EUR (500.000 EUR az új tartományokban)	
11.	Erdőfenntartási járulék (tölgy és bükk)	Tételes
3,2-5,2 EUR/m3	nincs	
Forrás: magyar és német járulék- és adójogszabályok

	A német társasági adó alapján a közös erdőgazdálkodásra kötelezett tulajdonosok mentesülnek a társasági adó fizetési kötelezettségük alól. Az osztatlan közös tulajdonban lévő erdőkön alakuló erdőbirtokosságok (társulások) alapítását és működését is jelentős eszközökkel támogatják a tartományok.5 Hazánkban a szerény becslések alapján is legalább 200.000 ha priváterdőben nem folyik legális gazdálkodás. (Ez az összes magánerdő negyede.) A társulások létrehozásának egyik mozgatórugója lehetne az állami támogatások kibővítése, valamint a társulások adóterheinek könnyítése egyszerűsített adminisztrációval, a több éven át a vállalkozásában hagyott pénzeszközök adómentességével, a kvázi saját tőke eredménytartalék ágon való növelésének lehetőségével, könnyített adókulcsokkal, forgalmi adó-mentességgel. Az áfa-körbe kötelező bejelentkezni itthon a 16.000 EUR nettó árbevétel elérésével, míg Németországban ez a határ 250.000 EUR a régi, és 500.000 EUR az új tartományok esetében. Az ún. ”Istbesteuerung” rendszerével a német áfa-alanyok esetében csak akkor keletkezik áfa-bevallási és befizetési kötelezettség, amikor az adott számla kiegyenlítésre került, míg itthon már maga a bizonylat (számla) kiállítása esetén is.

3. AZ ”Egységes” európai támogatási rendszer

Az EU-ban a támogatási rendszer egyes elemei közösségi szinten, míg más jelentős elemei nemzeti szinten vagy tartományi szinten szabályozottak. Az új erdők telepítését az EU elsősorban a magántulajdonban lévő területeken támogatja. Hazánkban jelenleg ezt a támogatást csak a magánerdő-gazdálkodók igényelhetik, illetve az állami erdészet kivitelezőként felléphet. Az állami erdőgazdálkodásban a telepítésre alkalmas üres terület hiánya a legnagyobbakadály. Az alábbi táblázat irányadó lehet a hazai támogatási modell fejlesztéséhez.

2. Táblázat
Az állami támogatások mértékének összehasonlítása 2006-ban
Magyarország és Németország (der Freistaat Sachsen) példáján
Állami támogatás neme	Magyarország	Németország	
	Euróban (Rate: 1 EUR = 250 HUF)	
1.	Erdőtelepítés támogatása
(alaptámogatás, tölgy és bükk)	1979–2569 EUR/ha
(2148-2780 EUR/ha védett területen)	5420 EUR/ha	
2.	Erdőtelepítések ápolásának támogatása
(5 éven át, tölgy és bükk)	358-463 EUR/ha/év	435 EUR/ha/év	
3.	Jövedelempótló támogatás
(20 éven át, tölgy és bükk)	14-282 EUR/ha/év	205-690 EUR/ha/év	
4.	Erdőfelújítás támogatása
(tölgy és bükk)	1120-1384 EUR/ha	nincs	
5.	Újraerdősítés, erdőszerkezet-átalakítás (fenyvesből lombos állomány)	80-200 EUR/ha ill.
360-600 EUR/ha
(felújítási
támogatás fölött)	1685-2810 (5420)
EUR/ha	
10.	Diesel üzemanyag jövedéki adójának visszaigénylése	272-288 EUR/E liter
erdőfelújítás esetén
legfeljebb 90 l/ha/év	214-230 EUR/E liter
max. 10.000 liter/év/gazdaság után	
Forrás: magyar és német erdőgazdasági támogatások jogszabályai

	A szászországi erdőgazdálkodás állami támogatása nominálértéken jelentősen meghaladja az itthonit. Meg kell azonban jegyezni, hogy ott a szakmunka bérszínvonala is magasabb; a mezőgazdaságban 2005-ben ez átlagosan bruttó 1479 EUR/hó [Statistisches Bundesamt közlése, 2006] volt (az új tartományokban), míg Magyarországon ez a szám csak 411 EUR/hó [KSH Gyorstájékoztató 51. szám]. Az erdőtelepítéshez és -felújításhoz szükséges anyag- és gépköltség emellett megegyezik az itthonival (csemete-, diesel üzemanyag-, gépek beszerzési ára).
	Az EU-ban az erdők közel 85%-át üzemtervezik. A német szövetségi és tartományi erdőtörvények sem ajánlják a kisebb erdőfoltok, fasorok, facsoportok erdővé minősítését, a fölösleges adminisztráció miatt (Németországban nincs, itthon 1500 m2 az erdő törvényileg szabályozott alsó területhatára). Támogatást azonban csak erdőtervezett és nyilvántartott erdőterületre lehet az egész közösségben igényelni.

4. Összegzés

Az erdőgazdálkodás adóztatási és számviteli háttere hazánkban kiműveletlen. Általános probléma, hogy az erdészetet a mezőgazdasággal együtt, annak szerves részeként kezelik az adójogszabályok, és a könyvvezetési normák, holott a gazdálkodás tárgya, az ”erdő” alapvetően eltérő gazdasági jellemzőkkel bír, mint egy gabonatábla, egy állattartó telep, vagy egy kertészet éves (vagy néhány éves) ciklusú üzeme. Szükséges lenne egy hosszútávú, új könyvelési modell kidolgozása, ahol a szakaszos üzemű (kisterületű) erdőgazdálkodó legalább 5-10 évre kiegyenlítve oszthatná el a fakitermelésből származó nyereségét, ezzel is javítva tőkeviszonyait. Németországban erre a problémára már létezik kidolgozott pénzügyi modell. Az erdőgazdálkodás számviteli hátterének kreatív ésszerűsítésével az állami támogatások elszámolása is hatékonyabbá válhat. A szászországi (Sachsen) és a magyarországi erdészeti támogatások összevetésével árnyaltabb kép alakulhat ki a nyugati piacok versenyképességének néhány okáról is.

IrodalomjegyzéK

[1]	ALTEHOFER, K.; BAUER, K-H. M.; FICHTELMANN, H.; FISCHER, F.; FREUND, K. L.; WALTER, H. (1993): Besteuerung der Land- und Forstwirtschaft. Herne/Berlin, Verlag Neue Wirtschafts-Briefe, 73-74., 526. old.
[2]	HVG Különszám (2006): Társadalombiztosítás 2006. Budapest, HVG Kiadó, 10-11. old.
[3]	MÉSZÁROS K.; LETT B.; HEGEDŰS A. (2003): Az EU integráció hatása az erdőgazdálkodásra. Sopron, Nyugat-Magyarországi Egyetem Tanulmány.
[4]	MÉSZÁROS K.; SCHIBERNA E. (Szerk.) (2005): A Magán-erdőgazdálkodói Tesztüzemi Hálózat 2004. évi összefoglaló jelentése. Sopron, Nyugat-Magyarországi Egyetem, 2-7. old.
[5]	NEUE WIRTSCHAFTS-BRIEFE (2005): Wichtige Steuergesetze mit Durchführungsverordnungen. Herne/Berlin, Verlag Neue Wirtschafts-Briefe, 211., 255-260., 493., 509., 624. old.
[6]	WESTHOFF, K. (1999): Der freie wissenschaftliche Vortrag: Eine Anleitung. Bonn, Deutscher Psychologen Verlag, 3-10. old.